![](https://naery.fi/wp-content/uploads/2024/08/HenrikWickstrom_1070x.jpg)
Sote-uudistus tehtiin, mutta se ei ratkaissut sote-sektorin suuria haasteita. Edelleen kustannukset ovat kasvussa ja hyvinvointialueet kamppailevat massiivisten alijäämien kanssa.
Tässä kohtaa voi todeta, ettei massiivinen uudistus itsessään korjannut soten rakenteellisia virheitä. Tämä koskee ennen kaikkea palveluita. Suomen väestö ikääntyy, joten palvelutarve kasvaa. Se edellyttää meiltä järkevämpiä palvelukokonaisuuksia, jotka ovat juuri vaikuttavia.
Termi ”vaikuttavuus” kuvaa juuri sitä, mikä on tärkeää sote-kentällä. Meidän pitäisi entistä enemmän pohtia, miten me voimme parhaimmalla tavalla edistää vaikuttavien palveluiden kehittämistä. Tämä näkyy ennen kaikkea julkisella sote-sektorilla, jossa löytyy myös tehottomuutta. Suuret hyvinvointialueet eivät suoraan ratkaisseet ongelmia.
Pidän tärkeänä, että me edistämme aktiivisesti julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä. Meidän hoitovelkamme eri aloilla on niin suurta, että ilman vaikuttavaa yhteistyötä emme voi tarjota hyvää hoivaa suomalaisille. Hallitus haluaa myös avata sote-sektorin kustannuksia selkeämmin, jotta voimme verrata julkisen ja yksityisen sektorin kustannuksia oikeilla arvoilla. Tämä ei ole helppoa, mutta tärkeää juuri siinä, että voimme hillitä kustannusten kasvua. On myös syytä muistaa, että esimerkiksi juuri silmäterveyden alalla yksityiset toimijat ovat kiinteä osa koko palvelujärjestelmää.
Suomen sote-kentältä puuttuu selkeä visio ja tavoitteet. Hyvinvointialueet ovat niin tuskissaan oman toimintansa käynnistämisessä, jotta tilaa uuden innovoinnille ei ole ollut. On jo nyt nähtävissä, että viimeistään seuraavan hallituksen tulee laajemmin tarkastella sote-ratkaisua. Muuten sote-järjestelmämme uskottavuus häviää suomalaisilta.
Henrik Wickström
RKP:n kansanedustaja